Subject: RE: Päring
From: "Mart Krikmann" <[email-masked]>
To: "'Kristjan Tuul'" <[email-masked]>
Date: Wed, 30 Oct 2024 09:15:51 +0200

Teie:   17.10.2024

Meie:  30.10.2024      nr 3.3-6/24/18618-2

Lp. Hr Kristjan Tuul

Vastuseks Teie 17.10.2024 esitatud päringule võin vastata Teie küsimustele
järgnevalt:

Sooviksin esmalt teada, kas Teie olete pädev ülalviidatud küsimusele
vastust andma või oskate mind palun suunata õige isiku poole.

Loodan, et suudan anda piisavalt adekvaatsed vastused Teie küsimustele.
Isiklikku lennukogemust alates 1978. aastast, neist 35 aastat töötanud
elukutselise piloodina erinevates lennufirmades ja riiklikes
organisatsioonides. Viimased 4 aastat lennundusteenistuse
vaneminspektorina Transpordiametis, üheks töösuunaks on olnud ka TRAM`i
poolsete eksperthinnangute andmine koostöös TTJA-ga lennureisijate Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 261/2004 kohaste kaebuste
lahendamisel.

Pöördun käesolevaga teie poole Flagito OÜ lepingulise esindajana seoses
käimasoleva tsiviilasjaga, milles vastaspooleks (kostja) on AS Air Baltic
Corporation. Kohtuasjas sai kostja lend pikselöögi tabamuse ning viidi
läbi tehniline kontroll, mis tõttu pidi kostja lennu tühistama. Vaidluse
all on muuhulgas küsimus, kas äike, välk, pikselöök on omased nähtused
lennunduses. Ehk vastust otsitakse küsimusele – kas pikselöök on
lahutamatult seotud lennuettevõtja tavapärase tegevusega. On teada
(lennuettevõtja seda ei vaidlusta), et lennukid on konstrueeritud selliste
sündmuste (võimalik pikselöögi tabamus) talumiseks.

Vaatamata tänapäeva õhusõidukite kõrgele turvalisusele, ka nn.
“välgukindlusele“, on äike ja sellega seotud ilmastikutingimused (näit.
pikselöök lennukisse, staatilise elektri kogunemine lennuki pindadele,
tugev rahe, turbulents ja jäätumine äikesetsoonides, jne) siiani jäänud
lennunduse jaoks ohtlikeks ja mitte lõpuni välditavaks
ilmastikunähtusteks. Piloodid on kohustatud küll lennueelse ettevalmistuse
käigus analüüsima eeloleva lennumarsruudi ohutust ja vastavalt
ohutusnõuetele võtma kasutusele kõik meetmed, et vältida lendamist
äikesetsoonides ja nende vahetus läheduses, aga ka need meetmed ei anna
100% garantiid pikselöökide vältimiseks. Võimalikud äikesetsoonid pole
mitte alati piisavalt selgelt piiritletud ja identifitseeritavad
visuaalselt ega ka pardaradari abil, samuti muutub nende asukoht ja
intensiivsus ajas ja ruumis. Seepärast tuleb ette vaatamata abinõudele
ikkagi reaalseid välgutabamusi õhusõidukitele lennus. Võib väita, et
pikselöögi ohtu pole senini lennunduses õnnestunud täielikult vältida, see
on alati üheks lendamisega kaasnevaks ohuteguriks  (võimalikuks
ettearvamatuks sündmuseks), mille toimumine on üldjuhul ettenägematu,
ootamatu ja millest põhjustatud hooldustööd pole ette prognoositavad. Siin
võiks tuua analoogia lindude ja õhusõidukite kokkupõrke juhtumitega.

Kaasaegsed lennukid on küll konstrueeritud taluma suuremat osa
pikselöökidest ilma tõsisemate tagajärgedeta, tagades üldjuhul elutähtsate
elektroonika- ja juhtimisseadmete, pardakompuutrite ja
navigatsiooniseadmete töö tänu põhjalikule varjestatusele, mis võimaldab
peale välgutabamust jätkata ohutult lendu (ilma hädamaandumiseta)
sihtpunktini, teinekord võtab meeskond ohutuskaalutlustel vastu otsuse
pöörduda tagasi alglennuväljale.

Standardina on peale selliseid pikselööke vajalik teostada õhusõidukile
maandumisjärgselt tavalisest põhjalikum tehniline ülevaatus võimalike (ka
varjatud) kahjustuste avastamiseks tehnilise personali poolt ja ilmnenud
defektide kõrvaldamiseks (vajaliku hoolduse läbiviimiseks). Selliste
defektide avastamiseks tuleb õhusõidukit kontrollida/testida/ vastavalt
lennukitootja protseduuridele ja juhistele, need võivad osutuda
tavapärastest oluliselt mahukamateks ja aeganõudvamateks. Ilmnenud
kahjustused võivad põhjustada lennuki ajutisi käitamispiiranguid või
lennukõlbmatuse kuni nende kõrvaldamiseni. Sellisel juhul ei saa ilma
ülalmainitud tehnilisi protseduure teostamata pidada õhusõidukit
lennukõlbulikuks ega sooritada järgmisi lende, kuna võimalikud defektid
võivad otseselt mõjutada edaspidist lennuohutust.

Harvad pole ka juhtumid kus märke välgutabamusest avastatakse alles
maapeal õhusõiduki lennujärgse ülevaatuse käigus näiteks staatilise
elektri maandurite “static wicks“ (electrostatic dischargers) või
kere/tiiva pinna kahjustuste või muude põletusjälgede alusel. Pikselöök
võib põhjustada defekte mis ei sega ohutuse seisukohast (oluliselt) juba
startinud lennu lõpuleviimist kuid samas on keelatud järgnev õhkutõus ilma
kahjustusi likvideerimata.

Teiseks sooviksin teada, kas artiklis väidetud teavet saab usaldada –
https://reis.postimees.ee/4059643/mis-juhtub-kui-aike-lennukit-tabab.

Minu arvamuse kohaselt piisavalt populaarteaduslik ja tavainimesele
arusaadava sisuga artikkel kus selgitatud äikese /pikselöökide mõju
erinevaid aspekte õhusõidukile, võib usaldada.

Lisaksin siinkohal, et on juhtunud ka tõsisemate tagajärgedega välgust
põhjustatud (inimohvritega) õnnetusjuhtumeid (näit. 05 Mai 2019
Sheremetjevo lennuväljal toimunud Superjet 100 katastroof /Aeroflot 1492/,
mis sai alguse pikselöögist
https://www.aerosociety.com/news/the-superjet-moscow-crash-emergency-evacu
ation-and-survival-factors/  .

Kas on võimalik väljastada teavet, andmeid, millest nähtuks, kui tihti (nt
kuus, aastas) saab iga lennuk välgutabamuse Eesti ja/või Euroopa riikide
õhuruumis. Ehk kui tihti seda olukorda lennunduses esineb.

Sellekohast statistikat pole Transpordiametil võimalik mõistliku ajakulu
ja suure töömahu tõttu hankida, see nõuaks pikemat uurimistööd ja andmete
analüüsi-selekteerimist nii Eesti kui ka Euroopa Lennuohutusameti (EASA)
üle-euroopalise lennuõnnetuste ja vahejuhtumite andmebaasist ECCAIRS 2
(European Co-ordination Center for Accident and Incident Reporting System)
mis pole igapäevaselt avalikkusele kättesaadav. Välgutabamust võib siiski
lugeda pigem harva esinevaks ja erakordseks sündmuseks lendude kogumahtu
arvestades.

Parimate soovidega,

Mart Krikmann

vaneminspektor

Lennutegevuse osakond

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

+372 5816 0876

Transpordiamet (TRAM)

 <http://www.transpordiamet.ee/> www.transpordiamet.ee

Lõõtsa 5, Tallinn 11415, Estonia

From: Kristjan Tuul <[email-masked]>
Sent: Thursday, October 17, 2024 2:39 PM
To: Mart Krikmann <[email-masked]>
Subject: Päring

Lugupeetud Mart Krikmann

Pöördun käesolevaga teie poole Flagito OÜ lepingulise esindajana seoses
käimasoleva tsiviilasjaga, milles vastaspooleks (kostja) on AS Air Baltic
Corporation. Kohtuasjas sai kostja lend pikselöögi tabamuse ning viidi
läbi tehniline kontroll, mis tõttu pidi kostja lennu tühistama.

Vaidluse all on muuhulgas küsimus, kas äike, välk, pikselöök on omased
nähtused lennunduses.

Ehk vastust otsitakse küsimusele – kas pikselöök on lahutamatult seotud
lennuettevõtja tavapärase tegevusega. On teada (lennuettevõtja seda ei
vaidlusta), et lennukid on konstrueeritud selliste sündmuste (võimalik
pikselöögi tabamus) talumiseks.

Sooviksin esmalt teada, kas Teie olete pädev ülalviidatud küsimusele
vastust andma või oskate mind palun suunata õige isiku poole.

Teiseks sooviksin teada, kas artiklis väidetud teavet saab usaldada–
<https://reis.postimees.ee/4059643/mis-juhtub-kui-aike-lennukit-tabab>
https://reis.postimees.ee/4059643/mis-juhtub-kui-aike-lennukit-tabab.

Kolmandaks, kas on võimalik väljastada teavet, andmeid, millest nähtuks,
kui tihti (nt kuus, aastas) saab iga lennuk välgutabamuse Eesti ja/või
Euroopa riikide õhuruumis. Ehk kui tihti seda olukorda lennunduses esineb.

Kui olete pädev eeltoodud küsimustele vastuseid andma, siis andke palun
teada, mis järel saan koostada ametliku päringu.

Austusega

Kristjan Tuul

Vandeadvokaat/Attorney at Law

Advokaadibüroo Küllike Namm/Law Office Küllike Namm

Lai 14, 10133 Tallinn

telefon/phone +372 5018240

 <http://www.namm.ee/> www.namm.ee

Käesolev elektronkiri on konfidentsiaalne, selle avalikustamine ega
levitamine saatja nõusolekuta ei ole lubatud. /
This message is confidential, the disclosure and/or distribution of this
letter without the permission of the sender is forbidden.

---

Kiri on saadetud väljastpoolt valitsemisala.  Ärge avage kirjaga kaasa
tulnud linke või manuseid enne, kui olete saatja õigsuses ja sisu
turvalisuses kindel.